nova beseda iz Slovenije
anastomoze. Taka jama je 1.036 | m | dolga Piskovica pri vasi Gologorica | C |
vodoravne jame v razponu med 70 in 220 | m | (ali povprečno 100 m) nad dnom | C |
70 in 220 m (ali povprečno 100 | m) | nad dnom, ki ga je reka začela | C |
Borotova jama z vhodom na n. v. 1.900 | m, | 1.120 m dolga Ljubljanska jama | C |
vhodom na n. v. 1.900 m, 1.120 | m | dolga Ljubljanska jama (vhod 1 | C |
dolga Ljubljanska jama (vhod 1.790 | m) | , in Moja jama (vhod na. v. 1.400 | C |
in Moja jama (vhod na. v. 1.400 | m) | .V najnižji jami, ki se odpira | C |
Kogla. Ko stena Kogla (2.094 | m) | še ni dosegla sedanjega stanja | C |
povprečna votlina velika 10 x 2 x 2 | m, | kar da pri 14 km dolžine 2.960 | C |
cestni usek širok 30 in globok 5 | m, | dá to pri 14 km dolžine 2,100 | C |
tri metre od jame s premerom 50 | m | in z višino 30 m.Predor je prerezal | C |
s premerom 50 m in z višino 30 | m. | Predor je prerezal poldrug kilometer | C |
same. Leta 1962 sta se odprla 50 | m | globoka Jama v Černjatovem logu | C |
Černjatovem logu pri Tomaju in 30 | m | globoko brezno v Hrastičju med | C |
globina jame v Sloveniji 25,2 | m | in povprečna dolžina 71,5 m.Četrtina | C |
2 m in povprečna dolžina 71,5 | m. | Četrtina vseh jam je plitvejša | C |
Četrtina vseh jam je plitvejša od 14 | m | in krajša od 12 m.Najpogostejša | C |
plitvejša od 14 m in krajša od 12 | m. | Najpogostejša globina in dolžina | C |
posamezne stopnje pa globoke 40-60 | m | in jih povezuje nekaj metrov dolg | C |
sokogorstvu. Vertikalni odseki čez 300 | m | so redki.Dolgo je veljalo, da | C |
breznu Santano di Barro (-410 | m) | v Mehiki.Potem pa sta bili na | C |
odkriti brezni Vrtoglavica s 643 | m | vertikale in Brezno pod velbom | C |
velbom z navpičnico, globoko 541 | m. | V načrtih globokih brezen so rovi | C |
recentnega ponornega brezna je 263 | m | globok Golarjev (Jamniški) pekel | C |
stotih s povprečnim premerom 0,6 | m, | ki so zbujala zanimanje krasoslovcev | C |
gostota jamskih rovov 450.000 | m | na 1.000 km2 in na Slovaškem 77 | C |
000 km2 in na Slovaškem 77.256 | m | na 1.000 km2 (Maksimović, 1963 | C |
V začetku marca 1999 je s 17 | m | visokega stropa Velike dvorane | C |
približni nadmorski višini 700-1.000 | m, | vendar so možna lokalna odstopanja | C |
Gams, Kogovšek, 1998). Na 10 | m | dolgi poti se je tam izločilo | C |
na Gropajskem, ki je visok 20 | m | in ima premer 30 m. V rovih Postojnsk | C |
je visok 20 m in ima premer 30 | m. | V rovih Postojnske jame je zdaj | C |
nakopičilo toliko sige, kot jo je v 1,6 | m | visokem in 15 cm debelem kapniku | C |
v enakem času zrasel le 0,9687 | m | visoko.V prvem primeru bi bila | C |
v Matarskem podolju, dolgi 478 | m | in globoki 198 m, je 7 m široka | C |
podolju, dolgi 478 m in globoki 198 | m, | je 7 m široka in pol metra globoka | C |
dolgi 478 m in globoki 198 m, je 7 | m | široka in pol metra globoka ponvica | C |
temperatura približno za 1~C na 33 | m | globine.Globlje, v tisoč metrov | C |
navadno od 1~ do 2~C. Gradient v 878 | m | globoki italijanski jami Spluga | C |
Spluga della Pretta je 0,2~C/100 | m. | Globoke jame so zato hladnejše | C |
temperatura pri tleh, do višine 9 | m | se zvišuje po stopnji 7,4~/100 | C |
se zvišuje po stopnji 7,4~/100 | m. | Hlad iz zraka se počasi seli v | C |
1970). Podobne oblike je 226 | m | globoka Jama na Hudem letu. 600 | C |
globoka Jama na Hudem letu. 600 | m | dolga vhodna dvorana ima 100.000 | C |
jame (Eisriesenwelt, vhod 1.650 | m, | Dachstein Rieseneiswelt, 1.458 | C |
Dachstein Rieseneiswelt, 1.458 | m) | so na nadmorski višini okoli 1 | C |
na nadmorski višini okoli 1.500 | m, | kjer temperatura zraka pogosto | C |
Češkem 120.000 m3, debeline do 20 | m. | V jami Eisriesenwelt (Tennengebirge | C |
nadmorskih višinah pod 600-700 | m. | Poglejmo kot vzorec Ledeno jamo | C |
lijakasta udornica na n. v. 582 | m | pod nekdanjo vasico, kjer je od | C |
podtalni jašek, v osnovi do 1,5 | m | globoka in široka zapolnjena vrtača | C |
brezna več brezen, globokih do 90 | m, | in nekaj metrov globokih špranj | C |
legah pod snežno mejo (1.300-1.550 | m) | večinoma talil in ledeniška voda | C |
pogorju domnevno na n. v. 2.700 | m) | .V najvišjem pasu se pod spodnjo | C |
93-2,98~N, izpod melišča in 6 | m | po žlebiču tekoča voda 3,95~, | C |
tekoča voda 3,95~, v jamah pod 8-50 | m | debelim stropom (kapnica) 3,96 | C |
prelazom Velika vratca (1.924 | m) | nad Kočo pri Triglavskih jezerih | C |
gozdno in drevesno mejo za 200-400 | m | in s tem povzročili erozijo prsti | C |
Krmelja, pod hribom Slivno (870 | m) | in pod Bohorjem v Posavskih hribih | C |
razsežnosti: globina od 2 do 20 | m | (srednja 7 do 8 m), premer 10 | C |
globina od 2 do 20 m (srednja 7 do 8 | m) | , premer 10 do 120 m (srednji 50 | C |
srednja 7 do 8 m), premer 10 do 120 | m | (srednji 50 m), največ do 300 | C |
premer 10 do 120 m (srednji 50 | m) | , največ do 300 m.K vrtačam prišteva | C |
(srednji 50 m), največ do 300 | m. | K vrtačam prišteva tudi Črno jamo | C |
razsežnostmi, na primer s premerom 300 | m, | ločili od uval, se v slovenskem | C |
vrtače, drugje so široke 50 do 100 | m | in več.Na Dinarskem krasu so največje | C |
meritvah na planoti Zatreb (1.458 | m) | pod vrhom Notranjskega Snežnika | C |
260 vrtač z globino med 5 in 100 | m. | Habič (1991) jih imenuje kotlaste | C |
kotlastih vrtač s premerom 400 | m | in srednjo globino 50 m zavzema | C |
premerom 400 m in srednjo globino 50 | m | zavzema 58 % prostornine vseh | C |
ugreznila tla v kuhinji. V 3,5 | m | globoko jamo se je poleg dna v | C |
Braidwood z udorom nastalo 110 | m | globoko brezno, izvotljeno zaradi | C |
talno vodo mestoma znižali do 160 | m. | Pri kraju Westdriftsfontain, 50 | C |
ugrezih, globokih do 100 in 200 | m, | poročajo iz Belgije in Francije | C |
Shelby v Alabami, ZDA, nastala 136 | m | široka in 49 m globoka jama.V | C |
ZDA, nastala 136 m široka in 49 | m | globoka jama.V okolici je v zadnjih | C |
Tako nastale vrtače so 45-90 | m | široke in 30-60 m globoke, nekatera | C |
vrtače so 45-90 m široke in 30-60 | m | globoke, nekatera so jezera.(Quinlan | C |
jezera. (Quinlan, 1967). 455 | m | globoko in široko udornico Minye | C |
dno na nadmorski višini okoli 4 | m, | najnižja točka na zgornjem robu | C |
zgornjem robu brezna je na 425,4 | m | in najvišja na 522,9 m n. v.Globina | C |
na 425,4 m in najvišja na 522,9 | m | n. v.Globina jezera je torej čez | C |
Globina jezera je torej čez 400 | m | (Roglić, 1965).Novo raziskovanje | C |
v katero so se potopili do 12 | m | nad gladino 23 km oddaljenega | C |
visoki vodi prodre v okoli 15 | m | globoko Veliko dolino.Na robu | C |
razmere razširile na 400 do 600 | m | nižje površje.Še zdaj se na Notranjske | C |
Na severni strani Vogla (1.922 | m) | so na zložnem pobočju v območju | C |
Treskavice na n.v. malo nad 2.500 | m. | Pozimi vrtačasto površje izravna | C |
dolino je med V. Zvohom (1.971 | m) | in Kalškim grebenom na n. v. med | C |
grebenom na n. v. med 1.700 in 1.800 | m | za ledenikom ostalo na vodnoprepustnem | C |
obali vrtač ni do približno 30-50 | m | n. v., so pa pogoste v večjih | C |
na primer vrtača s premerom 20 | m | in globino 4 m.Najbliže temu razmerju | C |
vrtača s premerom 20 m in globino 4 | m. | Najbliže temu razmerju je npr. | C |
širino 200 in globino okoli 50 | m. | Če ta teoretska spoznanja prenesemo | C |
Spodnjem Avstrijskem, in to v 50 | m | globoki travniški vrtači Gstettneralm | C |
travniški vrtači Gstettneralm (1.270 | m) | .V njej so dvakrat izmerili -52 | C |
znašal gradient le še 1,3~C/100 | m. | Na dnu 20-30 m globokih vrtač naj | C |
le še 1,3~C/100 m. Na dnu 20-30 | m | globokih vrtač naj bi bila po | C |
tudi na zmernih višinah (800-900 | m) | gorovja Bűkk na Madžarskem, kjer | C |
nebu. Ob takem vremenu smo v 40 | m | globoki vrtači v Lokvici na Krasu | C |
(leva okolica beseda(e) desna okolica kratice avtorjev kratice naslovov (vse oznake) št. povedi)
◁ ◀ 1 101 201 301 401 501 601 701 801 901 ▶ ▷
Nova poizvedba Pripombe Na vrh strani
Strežnik Inštituta za slov. jezik Fr. Ramovša ZRC SAZU | Iskalnik: NEVA |