nova beseda iz Slovenije
stvari. . / . / stran 213 . / | M | e pokliče sredi ure.Se ravnatelju | A |
Zame. | M | alega tiščim v novo šolo.Večji | A |
pazduho. . / . / stran 233 . / | M | inili so meseci.Navadili smo se | A |
sodišču opravila overitev. | M | inili so naslednji trije tedni | A |
Jaz. » | M | ami, se zavedaš, da nocoj zadnjič | A |
vrnemo. . / . / stran 251 . / | M | oram se prisiliti.Si reči glasno | A |
naznanja, da se bo dne 25. t. | m. | v prostorih tega sodišča ob 9 | A |
mustačam, brkom v obliki črk S, Z ali | M. | Prav tako odločno odsvetujem brke | A |
jezen name. Toda še zmeraj s e | m | tvoj oče.In tudi vem, da ti nikoli | A |
»Kar je med nama, je med n a | m | a, drži?« je priliznjeno opomnil | A |
D e n a r p o t r e b u j e | m | , a l i n e ?N e m o r | A |
e m , a l i n e ? N e | m | o r e p r i č a k o v a t i | A |
p r i č a k o v a t i o d | m | e n e , d a s p u s t i m | A |
m e n e , d a s p u s t i | m | i z r o k e n k r a t n o | A |
pokimala Timmyju. »Saj tudi b o | m! | « je rekel Timmy.Tako tudi bo. | A |
Alica. »Pa tudi zakaj ne maraš - | M | in P,« je šepetaje dodala, saj | A |
sorte reči - vse, kar se začne na | M.« | »Zakaj pa na M?« je vprašal | A |
se začne na M.« »Zakaj pa na | M? | « je vprašala Alica. »Zakaj | A |
nadaljeval: »- kar se začne na črko | M, | naprimer mišnica, mesec, marmelada | A |
stalagmiti rastejo iz tal; tale | m | na sredi je, glej, magma iz zemlje | A |
zmrazilo, mehka žival brez lupine, | M | kot mehkužci - stekla je. | A |
in da se njegovo ime začenja z | M | in da bova oba vse življenje trdnega | A |
trdno zdravje in tipa, imenovanega | M, | in nič otrok?V čajnih lističih | A |
vodji lepo razložili, da besede | M | kot monopol ni v dovoljenem besednjaku | A |
posnetka, sem naletel na javni nastop | M. | Tatcher o zunanji politiki.Govori | B |
opis podnebja Rusije«. A. Pljac, | M., | 1998 Kdo ne ve, da živimo v najbolj | B |
Podnebna področja tujih držav«, | M. | , 1950; navedbe iz monografije | B |
podnebnih kart »Atlasa oficerja«, | M., | Vojenizdat in »Velikega namiznega | B |
Velikega namiznega atlasa« Marxa, | M., | Marx, 1904. Evropsko podnebno | B |
tisto, ki se nahaja nižje od 2000 | m | nad gladino morja, s povprečno | B |
knjige H. Bakera, »Vrtne kulture«, | M., | Mir, 1990, dopolnjena po materialu | B |
. / stran 42 . / »Vaš vrt«. | M., | Agropromizdat, 1992) Evrope ta | B |
Fizična geografija ZSSR, 2. izdaja, | M., | 1966, st. 240-318). Če je poletje | B |
Šepeljeva »Kako zgraditi kmečko hišo«, | M., | Gradbeništvo, 1980) neposredno | B |
stoletje,« uredil ak. D.S. Ljvov, | M., | »Ekonomika«, 1999). | B |
Angleži, Nemci, Japonci znašli 60 | m | vsaksebi, Tajci in Francozi približno | B |
Tajci in Francozi približno 60 | m, | med Rusi pa bo razdalja 570 m | B |
m, med Rusi pa bo razdalja 570 | m. | Tudi če upoštevamo le »efektivno | B |
razdalja skrajšala samo do 200 | m. | Pa tudi ta »efektivna« površina | B |
komunisti, zlasti odkar je ZKS vodil | M. | Kučan."To se je torej dogajalo | B |
so ga posneli Američani, lahko | M. | Štefančič jr., čudežni deček slovenske | B |
mimo Blejske koče povzpel 2000 | m | visoko - a na vrhu Debele peči | B |
skriti v množici. Ko je zgodovinar | M. | Drnovšek sodeloval z Novo revijo | B |
ga filal s podatki; končal črko | M. | Zvečer zavrel tajsko juho s piščancem | B |
neke gorenjske kmečke hiše, 850 | m | nad morjem. 25. julija. | B |
predvsem v politiki (npr. "diplomata" | M. | Šinkovec in J. L. Zlobec), vendar | B |
tudi Skrivnega življenja knjig | M. | Kovača.Kakor v praksi ga tudi | B |
tišine -- duše stvari", kot pravi | M. | Rollinat.Ni mogoče zaustaviti | B |
tudi ne sredine", pravita Čeha ( | M. | Drozda in M. Hrala).Vidna ali | B |
sredine", pravita Čeha (M. Drozda in | M. | Hrala).Vidna ali glasovna podoba | B |
Franciji, pa je roman raztrgala. | M. | Sergejev: "...Pisanje ni brez | B |
in komentirala V. Maramzin in | M. | Hejfec, za kar sta imela pozneje | B |
nasprotno s svojim kondenziranjem idej | m | informacij to različnost zožila | B |
ENCYCLOPEDIA BRITANNICA pod črko | M | slovensko mesto Maribor. Najprej | B |
časa potrebuje zvok za pot 90 | m | od avta na startu do opazovalca | B |
deseti sekundi premaknil za 90 | m. | Opazovalec zazna hitrost 90 m/s | B |
oddaljena od svetila 300.000.000 | m. | 2 J.J. Stachel, General relativity | B |
pokaže, da se razdalja 300.000.000 | m | pri hitrosti 3 m/s spremeni za | B |
hitrosti 3 m/s spremeni za 1.5 10-8 | m. | Opazovalec tudi opazi, da čas na | B |
zeleni do obeliska in sicer 3.108 | m, | (relativnost zaradi majhne hitrosti | B |
foton prepotoval razdaljo 3.108 | m | v eni sekundi, rdeči pa razdaljo | B |
rdeči pa razdaljo (3.108 -3) | m | v času 0,999999995 s, kar oboje | B |
999999995 s približal za 3.108 | m, | kar pomeni, da se mu je približeval | B |
fotonom ... razdalja: 3.108 ‒ 3 | m | čas: 0,999999995 s hitrost: 3 | B |
hitrost: 3.108 m/s razdalja: 3.108 | m | čas: 0,999999995 s hitrost: 3 | B |
zelenim fotonom ... razdalja: 3.108 | m | čas: 1 s hitrost: 3.108 m/s razdalja | B |
hitrost: 3.108 m/s razdalja: 3.108 | m | čas: 1 s hitrost: 3.108 m/s Tabela | B |
tretjini sekunde premaknil za 108 | m. | V tem času se bo opazovalec fotonu | B |
opazovalec fotonu približal za 1 | m. | Če delim spremembo razdalje 10 | B |
delim spremembo razdalje 108 +1 | m | s časom 1/3 s, ugotovim, da se | B |
občutimo kot povečevanje mase (F= | m* | a).Nezaznavnost pospeškov se v | B |
znaša 6.6 10-11 Nm2kg-2, » | M« | in »m« sta masi, ki se privlačita | B |
6 10-11 Nm2kg-2, »M« in » | m« | sta masi, ki se privlačita, »r | B |
energijskega stanja. Iz enačbe F= | m* | a lahko opazimo, da se pri enakomernem | B |
svetilo oddaljeno 300.000.000 | m. | V nadaljevanju je nepomembno, da | B |
celotno razdaljo, to je 300.000.000 | m, | za kar bo porabil celo sekundo | B |
prepotovati razdaljo 300.000.000+3 | m. | Podaljšana razdalja velja le za | B |
skali sta med seboj oddaljeni 300 | m. | Opazovalca poletita iz ozadja | B |
izbranem primeru znaša le 286 | m | (glej skico). Ker se opazovalca | B |
razdalji, vidita se na vsega 260 | m | oddaljenosti. Kako naj si predstavljam | B |
popisane papirje, gledal je temno. ” | M? | “ Kajetan Ogrizek je postavil | B |
da bi se dalo na tak način ... | m! | “ In komaj se je nagnil večer | B |
mizo. . / . / stran 63 . / ” | M? | “ Postavil je iztegnjeni kazalec | B |
pripravljen stati“ -- kar je nemško -- | m. | ”prip. biti“; m. ”jarem“ piše | B |
je nemško -- m. ”prip. biti“; | m. | ”jarem“ piše ”jarm“.Potém piše | B |
ustrelili bivšega lastnika Jutra | M. | Pluta,6 ker je pisal v srbske | B |
Tega sem še najbolj vesel. 6 | M. | Plut je v resnici umrl 7.4.1925 | B |
ali 3 tedni, je širok kakšne 4 | m, | tako da smo mogli čez v vrstah | B |
novico, da odide naš polk že 22. t. | m. | na južno bojišče, kamor gre cel | B |
ordonanca, le nekoliko prenizka je (1 | m | visoka, 1 m 20 cm široka in do | B |
nekoliko prenizka je (1 m visoka, 1 | m | 20 cm široka in do 4 m dolga) | B |
visoka, 1 m 20 cm široka in do 4 | m | dolga), ker je bilo prepozno, | B |
Na vprašanje je povedal, da so | M. | polne Rusov, da so jih Rusi popolnoma | B |
je Wolf rekel, da misli, da bi | M. | zavzel v naskoku. Ko sva se vrnila | B |
ena patrulja 6. stotnije bila v | M. | ujeta, od druge pa sta bila dva | B |
Mijat. Kopali smo najprej 4 ‒ 5 | m | dolg, 11/2 m širok in toliko | B |
smo najprej 4 ‒ 5 m dolg, 11/2 | m | širok in toliko globok jarek. | B |
te grožnje je Koukal dne 3. t. | m. | zvečer zbiral v svojem brlogu | B |
Ob desnem krilu sem videl 2 | m | globoko in ca. 3 m široko jamo | B |
sem videl 2 m globoko in ca. 3 | m | široko jamo, o kateri mi je pripovedoval | B |
(leva okolica beseda(e) desna okolica kratice avtorjev kratice naslovov (vse oznake) št. povedi)
◁ ◀ 1 101 201 301 401 501 601 701 801 901 ▶ ▷
Nova poizvedba Pripombe Na vrh strani
Strežnik Inštituta za slov. jezik Fr. Ramovša ZRC SAZU | Iskalnik: NEVA |