Pleteršnikov Slovensko-nemški slovar
ko=Črniče,ko=Črniče pod Čavnom (39)
-
bẹljavína, f. 1) = weiße Wäsche, Brdo ( Gor.); — 2) der Splint, Črniče ( Goriš.); — 3) coll. Kukuruzschalen, BlKr.; — tudi bẹljȃvina.
-
bę̑vliti, -im, vb. impf. = bevkati: pes bevli, Črniče ( Goriš.); — ovca bevli, GBrda.
-
bézən, -zna, m. 1) die Kluft, die Bergspalte, C., Tolm.- M.; das Loch, C.; teman brlog, GBrda; — tolmun v vodi, Črniče ( Goriš.); — 2) die Fuge ( z. B. im Bretterboden), Rib.- M.; bezə̀n, -znà, Valj. (Rad); — prim. brezen.
-
blánja, f. 1) das Brett, Mur., Cig., Jan., SlGor.- C., ogr.- Valj. (Rad); Blanje režem ino nje Lepo skoblim, Danj. (Posv. p.); — 2) der Holzklotz, C., Ajdovščina- Erj. (Torb.); — 3) der Lagerbaum für Weinfässer, Kras- Erj. (Torb.); (blana, Črniče); — mala gredica, Pliskavica (Kras); — prim. it. piana, das Brett, C.
-
brę̑cati, -am, vb. impf. mit Glocken spielen, C.; = brencati, Črniče ( Goriš.); — prim. brencati.
-
bȓnje, n. die Dammerde, C.; — der Koth, Črniče ( Goriš.).
-
bróskəv, -kve, f. = broskva, Črniče ( Goriš.).
-
dobrotlíka, f. = dobrovita, Črniče- Erj. (Torb.).
-
drugle, adv., C., pogl. drugde; ( prim. "drgli", Polj., "drgle", Črniče [ Goriš.]).
-
korumbína, f. = korbin, vinika, Črniče ( Goriš.).
-
krẹ́past, adj. untersetzt, Črniče ( Goriš.).
-
mladovníca, f. die Wöchnerin, Črniče ( Goriš.).
-
nezórən, -rna, adj. verstört aussehend, Črniče ( Goriš.).
-
nóga, f. 1) der Fuß, das Bein; od nog do glave; z nogami in rokami; z nogami teptati; z obema nogama teptati; na nogah biti, auf den Beinen sein, aufsein; na noge! auf! izpod nog iti, spraviti, aus dem Wege gehen, schaffen; od mladih nog, von Kindesbeinen an, von Jugend auf; pod nogami imeti koga, jemanden im Gehorsam halten, Jsvkr.; pod noge se dati komu, sich jemandem ganz ergeben: dal se je babi pod noge, Polj.; pod nogami komu biti, jemandem gehorsam sein, C.; — z desno nogo v črevlju, z levo pak v kožuhu, t. j. drugače govori, kakor misli, Krelj; — der Fuß eines Tisches, Sessels u. dgl.; — 2) četrtina orehovega jedra, Bolc- Erj. (Torb.); — 3) kračja n., der Drudenfuß (pentangulum), Plužna- Erj. (Torb.); = morska n., Kras- Erj. (Torb.), jvzhŠt.; tudi: morina n., Črniče ( Goriš.); = sračja n., GBrda- Erj. (Torb.); = stračja n., Pod Krnom- Erj. (Torb.); — 4) rastline: sračja n., der Krähenfuß (plantago coronopus), Cig., Medv. (Rok.); — volčja n., der Wiesenandorn (marrubium vulgare), Cig.; — zajčja n., der Hasenklee (trifolium arvense), Cig.; — mačja n., das Gauchheil (anagallis arvensis), Tuš. (B.), Medv. (Rok.); — vranja n., die Stinkkresse (lepidium ruderale), C.
-
obnȃšanje, n. 1) die theophorische Procession, Notr.- Levst. (Rok.), Štrek. (Let.), Črniče ( Goriš.); — das Kirchweihfest, Ip., Kras, Tolm.- Erj. (Torb.); — 2) das Betragen, das Benehmen; — die Geberden, die Action ( z. B. eines Schauspielers), Mur., Cig.; — 3) das Verleumden, C.
-
odrivȃłnik, m. = odrivač (tudi: odrívałnik), Črniče ( Goriš.).
-
odsvẹtávati, -am, vb. impf. ad odsvetovati; abrathen, Jan., Str., GBrda, Črniče ( Goriš.).
-
osẹ̑vər, adv. = osevre, Črniče ( Goriš.).
-
osı̑pica, f. = osepnica, die Pocke, die Blatter, Jan., Šol., GBrda; — osipice, die Masern, C., Črniče ( Goriš.).
-
pleckáti, -ȃm, vb. impf. schlappend essen, Črniče ( Goriš.).
-
podmúrjenik, m. = podmurjenec, Črniče ( Goriš.).
-
pódžup, m. der Gemeindediener, Notr.- Levst. (Nauk); podžȗp, Črniče ( Goriš.).
-
pohajáčast, adj. dem Müßiggang ergeben, Črniče ( Goriš.).
-
postǫ́łka, f. der Thurmfalke, der Wannenweher, die Wiegwehe (Wiegweihe) (falco tinnunculus), Cig., Frey. (F.), Erj. (Ž.), Kr.; póstolka, Črniče ( Goriš.); — prim. pustolovka.
-
sȃblja, f. 1) der Säbel; bridka s.; — iz nem.? ( "ein weitverbreitetes Wort unsicheren Ursprungs", Mik.); — 2) die Schwertlilie (iris germanica), Črniče pod Čavnom- Erj. (Torb.).
-
slȗtək, -tka, m. der Ruf, der Ruhm, C., Z., Črniče ( Goriš.).
-
snegúr, -rja, m. = slegur, Črniče ( Goriš.).
-
stǫ̑gljaj, m. 1) der Schnürriemen, Meg.- Mik., Guts., Mur., Cig., C.; = jermen pri črevljih, Štrek., Ip.- Erj. (Torb.), Črniče ( Goriš.); — 2) spodnji obšev pri ženskem krilu, Kres- Erj. (Torb.); — prim. stogla.
-
ščeketúlja, f. die Plaudertasche, GBrda, Črniče ( Goriš.).
-
ščína, f. = ščindra, Tolm.- Erj. (Torb.); pazderje od konopelj, lanu, Črniče ( Goriš.), GBrda.
-
škȓlj, m. = škrjanec, Črniče ( Goriš.); — die Steindrossel (turdus saxatilis), C., Frey. (F.).
-
škrnjáti, -ȃm, vb. impf. knirschen, knirren, V.-Cig.; — nagen, knistern ( v. d. Maus), Cig., M., GBrda, Črniče ( Goriš.); = z nožem "škrncem" rezati, Podkrnci- Erj. (Torb.); — ( pren.) kak umotvor š. (= obirati, bekritteln), Glas.
-
štǫ̑rklja, f. 1) der Storch (ciconia); — 2) die Küchenschabe, Črniče ( Goriš.); — 3) psovka nerodni osebi; — tudi: štorkla, Gor.
-
tegínja, f. 1) die Schwierigkeit, Jan.; — 2) = omotica, omedlevica: prišla mu je teginja, Kras- Erj. (Torb.), Štrek.; = težave v želodcu, Črniče ( Goriš.); — 3) dringende Eile, Jan.; kakšna teginja ti je, da tako hitiš? Lašče- Erj. (Torb.); s silo in teginjo se je vršilo delo, LjZv.
-
tȓləc, -ləca, m. 1) die Flachsbreche, BlKr.- Let.; — 2) die Ratsche, Črniče ( Goriš.).
-
zabrnáti, -ȃm, vb. pf. mit Fetzen oder Flecken bedecken: zabrnan človek, zabrnana srajca, Črniče ( Goriš.); — prim. 2. brnja.
-
zaglȃvnik, m. 1) = zglavnik, Notr.; die Feuerlehne, Blc.-C.; der Feuerbock, Burg. (Rok.), Črniče ( Goriš.); — debel štor, ki se v peč dene, da dolgo gori in tli, C., M.; — 2) weißer Talkglimmer, der Gestellstein, Frey. (Rok.).
-
zbrı̑s, m. 1) die Wegwischung, die Auslöschung, Cig.; vpis ali zbris v javnih knjigah, die Einverleibung oder Löschung in den öffentlichen Büchern, DZ.; — 2) der Windstrich, Jan.; der Hagelstrich: po našem polju je toča vse pobila, ker ondu je bil zbris, Črniče pod Čavnom- Erj. (Torb.); die dem Windstrich ausgesetzte Stelle, C.; trti je burja bolj po zbrisih škodovala, Nov.; žito je na zbrisu, Z.
-
zjẹ́sti se, -jẹ́m se, vb. pf. = zgristi se (o mleku), Črniče ( Goriš.).
Nova poizvedba
Pripombe
Na vrh strani