vsél |
prisl., vir: B; povezave:
nova beseda
najdi.si.
|
vselán |
prisl., vir: B; povezave:
|
vsèlásten |
-tna -o; prid., vir: B; povezave:
|
vseledinski |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
|
vsèlej |
1. izraža pojavitev, ponovitev ob vsakem primeru, vsaki priložnosti:; prisl., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vsèlejšnji |
knjiž., redko nenehen, vsakokraten:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vsélek |
-lka; m, vir: B; povezave:
|
vsèlepôta |
-e; ž, vir: B; povezave:
|
vsèléten |
redko celoleten:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vseliberalen |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
|
vselík |
-a -o; prid., vir: B; povezave:
najdi.si.
|
vselíšče |
-a; s, vir: B; povezave:
|
vselítev |
glagolnik od vseliti:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vselíti |
narediti, da kdo pride prebivat v kak prostor, stavbo:; dov., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vselítven |
nanašajoč se na vselitev:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vséljenec |
kdor je vseljen:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vséljeniški |
-a -o; prid., vir: B; povezave:
|
vséljenka |
-e; ž, vir: B; povezave:
najdi.si.
|
vséljenski |
-a -o; prid., vir: B; povezave:
|
vseljeválec |
-lca; m, vir: B; povezave:
|
vseljevánje |
glagolnik od vseljevati:; s, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vseljeváti |
delati, da kdo pride prebivat v kak prostor, stavbo:; nedov., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vseljív |
v katerega se je mogoče vseliti:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vseljívost |
lastnost, značilnost vseljivega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vsèljubèč |
-éča -e; prid., vir: B; povezave:
nova beseda
najdi.si.
|
vsèljubézen |
-zni; ž, vir: B; povezave:
najdi.si.
|
vseljubezenski |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
|
vseljubljanski |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
|
vsèljúbljen |
-a -o; prid., vir: B; povezave:
nova beseda
|
vsèljúdski |
nanašajoč se na vse ljudstvo:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
vsèljúdskost |
-i; ž, vir: B; povezave:
nova beseda
najdi.si.
|
vsélnik |
-a; m, vir: B; povezave:
|
čávselj |
-na; m, vir: B; povezave:
|
črnávselj |
-lja; m, vir: B; povezave:
nova beseda
|
kávselj |
-slja; m, vir: B; povezave:
nova beseda
najdi.si.
|
nevselitev |
ž, vir: N; povezave:
nova beseda
|
nevseljen |
prid., vir: N; povezave:
nova beseda
|
nèvseljív |
ki ni vseljiv:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
protivseljudski |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
|
šávselj |
-na; m, vir: B; povezave:
najdi.si.
|
amenamen |
medm., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Meni se je posebno dobro zdelo, kadar se je na "per omnia seacula seaculorum" vselej po dvakrat odpevalo: "amenamen!" in pri zauživanju bogve kolikokrat ponavljalo: "dei gnado!"
|
amfifilen |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Poveže se s keratinom preko ionskih in nepolarnih vezi, zato so molekule barvil vselej amfifilne in večinoma tudi nabite.
|
antikristusov |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Obstajajo dejstva: nacizem med 2. svetovno vojno je bil definitivno črn, negativen, antikristusova energija, protivseljudski in kar je še izrazov v različnih 'izmih'.
|
celtarski |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Inu kadar bi bilu meni mogoče, jest bi hotel danes sturiti, kakor vselej na noviga lejta dan je sturil celtarski krajl Livius, kateri je v eni zlati kočiji po celem mestu se pustil pelati in z le-te kočije rdeči zlati so kapali, na katerih je bilu zapisanu: Krajl vošči starim inu mladim, bogatim inu ubogim enu srečnu inu veselu novu lejtu.
|
čárnost |
-i; ž, vir: B; povezave:
nova beseda
najdi.si.
Primer: Ni dobro, da ti vselej vse povem, / kar dneve mi pretika in večere; / vse misli, vse poti... morda ti s tem / odvzamem čarnost slutenj lastne vere. ...
členitveno |
prisl., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Menašejeva upotitev k znameniti sliki Jana van Eycka Arnolfini in njegova žena (hrastov les, posl. povr. 81, 8 x 59,7 cm., sign. & d. Johannes de Eyck fuit hic 1434 [...je bil tukaj], Nat. Gal.), kjer je okrog ogledala, v katerem vidimo poleg novoporočencev Giovannija Arnolfinija in Jeanne, roj. Cenami, in slikarja še eno pričo, ter so postavljeni v desetih malih tondih prizori iz pasijona, sicer v nasprotni smeri urnih kazalcev - navaja na misel, da je spekulacijam v ogledalu uprostorjena vselej le umetniško dovršeno (kar je ugotavljala členitveno tudi že glede prav na omenjeno van Eyckovo slavno sliko umetnostna zgodovinarka Kosova, primeroma v svoji
umetnostnozgodovinski diplomski nalogi).
|
dekonstruirajoč |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Pustiti žensko do besede pomeni vse kaj drugega kot opisovati lastno izkustvo, sebstvo, "žensko" identiteto kot nekaj neposredno dosegljivega, enovitega in enoumnega, izvzetega iz uničujočih - dekonstruirajočih - učinkov govorice v vselej-že-prisotni strukturi drugosti.
|
derptski |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
In naposled še BdC-ovo javno predavanje iz rezijanologije (širše: o Slovanih v Italiji), v slavnostni dvorani derptske univerze 14. marca 1892, malo preden je Derpt zapustil za vselej.
|
dvohod |
m, vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Ker ga družina zavrne, se Derek vrne na Manhattan, a Hanslova priljubljenost je zanj preveč, preprosto je ne prenese, zato ga izzove na manekenski 'dvohod', da bi enkrat za vselej dokazal, kdo je boljši. Iz medsebojne nestrpnosti se med manekenoma nazadnje razvije prijateljstvo in medsebojno spoštovanje.
|
dvonaglasen |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Kot tvorjenka je zanimiva podstavno in naglasno: danes ni znan glagol *medmetati, ki bi bil po nastanku glagolska tvorjenka iz proklitične zveze; in hkrati je tvorjenka naglašena na obrazilu, ki je dolgo in široko (medmet), za razliko z drugimi proklitičnimi »sestavljenkami«, ki so naglašene vselej na podstavi, oz. v primerjavi s pravimi sestavljenkami, ki so navadno dvonaglasne in je pri takih predpona med- kratko naglašena.
|
krévslja |
-e; ž, vir: B; povezave:
nova beseda
najdi.si.
|
óbčeljúdski |
publ. ljudski, vseljudski:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
| |