distorzičen |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Glasbeno je plošča raznolika, dinamična, v 19 kratkih zgodbah: "Disposable Teens" z beatlovskimi, ušesom prijaznimi rifi, himnično t-reksovsko "Nobodies", divje diskoidno "Born Again", distorzično metalsko "Burning Flag", tevtonsko lepljivo "The Fall Of Adam", ko se v "Fight Song" srečajo Sex Pistols z Blur na Nirvanin način.
|
distorzirati |
dov. in nedov., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Razlika med single coilom in humbuckerjem je v tem (kot je bilo že napisano), da ima nekoliko več outputa (=glasnejši, lažje ga je distorzirat) kot single coili in imajo bolj debel, topel zvok.
|
distorziven |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Brišejo pa se tudi pregrade z elektronsko glasbo, saj nekateri tehno friki uporabljajo enake mašine in ustvarjajo podobne agresivne distorzivne šume.
|
distributerka |
ž, vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Tukaj ena izmed distributerk, z redno službo, lastnim športnim društvom in znanjem o prehrani in športu.
|
distributívnost |
mat. lastnost množenja, da se lahko eden izmed faktorjev razčleni in posamezni členi množijo:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
wiki
|
distriktski |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
V teh državah je osnovna raven samouprave občina, druga raven, ki se redko poimenuje 'regionalna', pa obsega zlasti majhne enote (distriktske vrste).
|
dišéčnost |
lastnost, značilnost dišečega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
diuretski |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Diuretske, antibiotične in blago grenčične lastnosti repinca pomagajo pri zdravljenju kožnih bolezni, predvsem tistih, za ketere je značilno kopičenje strupenih snovi v telesu - predvsem aken, turov, ognojkov, lokalnih okužb kože, ekcemov in luskavice.
|
díva |
star., navadno s prilastkom zelo slavna igralka ali pevka; zvezda, zvezdnica:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
divergéntnost |
lastnost, značilnost divergentnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
divertikuloza |
ž, vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Divertikuloza je zlasti bolezen starejših: v razvitem svetu ima divertikle kar 50 % ljudi po 70. letu.
|
divjákinja |
1. slabš. ženska, ki ne obvladuje svojih negativnih lastnosti:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
divjaško |
prisl., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
... Njega Edinega, / ki bi se ga ne bilo treba bati, ravno zato ne, ker je on sam, / ki bi ga ne bilo treba ljubiti, ne njega, ne lastnosti njegovih, / ker on z njimi ravna nečloveshko, divjaško.
|
divjeprivatiziran |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Živimo v medijskem enoumju prenasičenim z divjeprivatiziranimi revolucionarnimi glasili.
|
dívjost |
1. lastnost, značilnost divjega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dizajnirati |
nedov., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Vzporedno riše in dizajnira za elitne knjižne in glasbene založniške hiše ter ustvarja številne izdaje za prestižne časopisne hiše.
|
dizartikulirati |
dov. in nedov., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Drugače je, kadar nastajajo konidiji; pri čemer poznamo dva tipa nastajanja: talični tip konidiogeneze, ko se posamezne celice omejijo od preostanka hife, njihove stene odebelijo, nato pa se dizartikulirajo ob propadu hife; blastični tip nastanka konidijev pa je značilen po tem, da se konidij razvije kot produkt konidiogene celice, kot njena brst pa kar kot balonasta tvorba, ki jo celica odvrže.
|
dlakastoceličen |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Dlakastocelična levkemija (DCL) je redka novotvorba malih limfocitov B z značilnimi lasastimi citoplazemskimi izrastki.
|
dlákavost |
lastnost, značilnost dlakavega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dlèsk |
kratek, nizek, nezveneč glas:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dléskati |
dajati kratke, nizke, nezveneče glasove:; nedov., vir: S; povezave:
sskj,
nova beseda,
najdi.si
|
dléskniti |
dati kratek, nizek, nezveneč glas:; dov., vir: S; povezave:
sskj,
nova beseda,
najdi.si
|
dôba |
1. s prilastkom omejeno trajanje; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
wiki
|
dóber |
1. ki ima pozitivne lastnosti, zlasti v moralnem pogledu:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobesédnost |
lastnost, značilnost dobesednega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobičkanôsnost |
lastnost, značilnost dobičkanosnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobičkažêljnost |
lastnost dobičkaželjnega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobičkonôsnost |
lastnost, značilnost dobičkonosnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dóboš |
gastr., v zvezi doboš torta torta iz tankih plasti biskvitnega testa s karamelno glazuro:; neskl. pril., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrikajoč |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Toda ko jih začne zasliševati in jih vidi, ponižne, tresoče se, priliznjene, dobrikajoče se, pridkane, kako se nič, čisto nič ne spominjajo svoje arogance, ki jim jo je dala oblast, ga mine veselje.
|
dobríkavost |
lastnost dobrikavega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrín |
agr. krompir domače sorte s svetlo rumenim mesom, odporen zlasti proti raku; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrleveški |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
se nanaša na Dobrla ves: Zgodovinar Singer je postavil nastanek libeliške župnije med leta 1132 in 1154, ker je Peregrim ali Pilgrin dne, 20. 10. 1154 izročil Libeliče samostanu korarjev (vrsta avguštinskih menihov, ki so hodili molit na Koroško v Dobrlo ves). V njihovi lasti je ostala vse do leta 1606, ko so dobrleveški samostan prevzeli jezuiti.
|
dobrobít |
knjiž., redko, s prilastkom blaginja, blagor:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrobít |
knjiž., s prilastkom blaginja, blagor:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrodéjnost |
lastnost, značilnost dobrodejnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrodúšnost |
lastnost dobrodušnega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrohôtnost |
lastnost dobrohotnega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobronamérnost |
lastnost dobronamernega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrosŕčnost |
lastnost dobrosrčnega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobróta |
1. lastnost dobrega, dobrosrčnega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrotljívost |
lastnost dobrotljivega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrovóljček |
ekspr. kdor je {rad} dobre volje, zlasti ob pijači:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dobrovóljnost |
lastnost dobrovoljnega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dodelan |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Z repetitivno muziko, kot iz zatikajočega se ploščka snetimi odlomki klasičnih del pretežno ozvočeno sosledje in preplet treh ženskih solov na treh odrih bi pač moralo v odsotnosti drugih sredstev postreči vsaj z izrazitejšo koreografijo in predvsem dodelanejšim gibom, da se ti ne bi zdelo, kot da si priča kateremu izmed naivnejših in neartikuliranejših ptljevskih prvencev ter da se ti po mimosledu ginevajočih deklet ne zgodi, da šele iz spremljevalnih tiskovin doženeš, da si si ogledal obravnavo poganskih ritualov.
|
dodélanost |
lastnost, značilnost dodelanega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dodeljevan |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Za razliko od drugih slovenskih pokrajin, na primer apaškega polja, kjer so prav tako naseljevali zemljišča izseljenih Nemcev, kolonistom zemlja ni bila dodeljevana v last, temveč le v užitek.
|
dodelujoč |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Šele ob prenosu negativa na matrico večjega formata (z uporabo posebnega tehničnega postopka) so se v celoti razkrili detajli natančne grafične obdelave, hkrati pa postane razviden tudi sam oblikotvorni proces, med katerim je anonimni grafik s pomočjo osnovnih geometrijskih likov sestavil klasično kompozicijo doprsnega portreta, dodelujoč strukturo posameznih partij matrične površine.
|
doglaševalen |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Ta verznokitični vzorec, ki se kljub raz- in doglaševalnim ter drugim spremembam še štirikrat ponovi, lahko v avantgardistično pesem vpotegne tudi evokacijo nekaterih znanih uresničitev iz slovenske slovstvene zakladnice --- najbolj vsekakor Vodnikov Vršac, ki tudi sicer pri Jesihu pušča nekaj sledov.
|
dogmátičnost |
nav. slabš. lastnost, značilnost dogmatičnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dogórek |
ostanek dogorele stvari, zlasti sveče:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dogovárjati se |
z dogovorom skušati doseči soglasje:; nedov., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dogóvor |
sporazum, soglasje glede kakih določil ali obveznosti:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dójem |
knjiž., navadno s prilastkom vtis, občutek:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dojemljívost |
lastnost, značilnost dojemljivega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dójnica |
nar. vzhodno žival, ki daje mleko, zlasti krava; molznica:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dokazljívost |
lastnost, značilnost dokazljivega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dokazujoč |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Bo že okrog četrt stoletja, ko je bil Andrej Trobentar po moji takratni oceni in zdajšnjem spominu najprodornejši glas slovenskega glasbenega prizorišča, razsajajoč s skupino NLP ali Na lepem prijazni, dokazujoč, da hipi gibanje, ki je bilo takrat pri nas v zreli stopnji vrhunca, zmore še kaj poleg poležavanja, uživanja v vsem, vsaki in vsakem - zmore tudi ustvarjati in ne zgolj prevzemati gnile kapitalistične vzore.
|
dokônčnost |
lastnost, značilnost dokončnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
doksográf |
zlasti pri starih Grkih pisec, ki zbira in zapisuje nauke filozofov; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
doktrinárnost |
lastnost, značilnost doktrinarnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dokumentalístičen |
-čna -o; prid., vir: B; povezave:
nova beseda
najdi.si.
Primer: Leta 1993 se je inštitut vključil v mednarodni dokumentalistično-muzikološki projekt RISM (Répertoire international des sources musicales), ki ima sedež v Frankfurtu na Majni in ki v okviru serije A II (Glasbeni rokopisi 1600-1850) zbira in predstavlja tovrstno gradivo na mednarodni ravni.
dokupljen |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Lani je bil dokupljen tudi 6,6 odstotni delež v Gorenjski banke d.d. Kranj, s tem je delniška družba Sava postala 33,21 odstotna lastnica te banke.
|
dólg |
1. kar mora kdo vrniti, poravnati, zlasti v denarju:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dolgocévka |
rabi se samostojno ali kot prilastek kar ima dolgo cev:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dolgočásnost |
lastnost, značilnost dolgočasnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dolgogrívec |
slabš. kdor ima dolge lase:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dolgotrájnost |
lastnost, značilnost dolgotrajnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dolgovéznost |
slabš. lastnost, značilnost dolgoveznega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dolgožívost |
knjiž. lastnost, značilnost dolgoživega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dolìč |
redko majhna dolina, zlasti v gorah:; m, vir: S; povezave:
sskj,
nova beseda,
najdi.si
wiki
|
doljnik |
m, vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Eno- do dvozložni inetrval je značilen za naglasni verz tipa doljnik (kakršen je npr. Prešernov Ribič; o naglasnem verzu v naslednjem poglavju).
|
dolóčenost |
lastnost, značilnost določenega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
določevalski |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Za naslednje faze popisa ostaja torej še mnogo določevalskega dela, zlasti pri iglavcih, slečih in nekaterih drugih skupinah lesnatih rastlin.
|
določljívost |
lastnost, značilnost določljivega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dolóčnost |
lastnost, značilnost določnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dolžnóst |
1. kar bi kdo moral storiti, opravljati zaradi določenih norm, zlasti moralnih:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
domáčen |
knjiž. po značilnostih, lastnostih podoben domačemu; domačnosten:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
domáčenje |
-a; s, vir: B; povezave:
nova beseda
najdi.si.
Primer: Po slovenskem pravopisu naj bi se poleg prevzetih občih besed slovenila tudi lastna imena, vendar pisno domačenje lastnih imen v slovenskem prostoru ni ustaljeno: celo v pravopisu samem je ime japonske svetovalke zapisano po sistemu hepburn, kot ga sama uporablja.
domáčnosten |
1. po značilnostih, lastnostih podoben domačemu:; prid., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dómec |
zgod., v fevdalizmu nepodložno zemljišče s hišo, zlasti v mestu:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
domeritev |
ž, vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Zajem podatkov je hitrejši in cenejši v primerjavi z ostalimi metodami zajema, domeritve skorajda niso potrebne, saj so skenirani vsi objekti v vidnem polju 3D laserskega skenerja, oblake točk lahko uporabimo večkrat in za različne namene.
|
dominánta |
knjiž. 1. glavna, prevladujoča lastnost ali značilnost:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dominántnost |
lastnost, značilnost dominantnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
domínij |
politična in gospodarska oblast, gospostvo:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
domíselnost |
lastnost, značilnost domiselnega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
domišljávost |
1. lastnost domišljavega človeka:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
domnévnost |
lastnost, značilnost domnevnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dón |
1. glas donečega predmeta:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
wiki
|
donaglašen |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Dvema že večkrat prevedenima pesmima je dal novo slovensko obliko: za sonet Resignacija je namesto dotlej upoštevanih ženskih rim uporabil same katalektične jambske trinajsterce z naglašenimi ali donaglašenimi odprtimi končnimi zlogi, nasprotno pa je Negotovost prepesnil dosledno po navodilih izvirnika v enajstercih s samimi ženskimi rimami.
|
donaglaševanje |
s, vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Njegova metrika se sicer ne ozira neposredno k tem utemeljiteljem strukturalizma, saj je oprta na novejša spoznanja poljske verzološke šole, ki v svojo metodologijo priteguje tudi števne, statistične postopke (M. R. Mayenowa in L. Pszczołowska), na dognanja generativne metrike Morrisa Halleja (o predvidljivi distribuciji maksimalnega naglasa in donaglaševanju metrično šibkih položajev), na dela Miroslava Červenke, Pavla Trosta in Svetozarja Petrovića (ki gredo v smer semantike verznih izrazil, njihove "metametrične funkcije"), upošteva in analizira pa tudi slovensko tradicijo tovrstnih študij (npr. B. Kumerdeja, S. Škrabca, O. Župančiča, K. Štreklja, A. Žigona, A.
Isačenka, T. Orla, A. Ocvirka, F. Zadravca in B. Merharja).
|
donátor |
knjiž. kdor daruje, podari kak večji {umetniški} dar, zlasti cerkvi:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
donátorica |
knjiž. ženska, ki daruje, podari kak večji {umetniški} dar, zlasti cerkvi; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
doneč |
prid., vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Koliko sem prejokal ob tvojih himnah in spevih, v globokem ganjenju, ko sem poslušal sladko doneče glasove tvoje Cerkve!
|
donések |
1. s čimer kdo k čemu prispeva, zlasti v znanosti, umetnosti:; m, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
donéti |
1. dajati polne, nizke glasove:; nedov., vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
donhuánstvo |
ekspr. lastnosti ali ravnanje, značilno za donhuane:; s, vir: S; povezave:
sskj,
nova beseda,
najdi.si
|
donôsnost |
lastnost, značilnost donosnega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
donóšenost |
lastnost donošenega:; ž, vir: S; povezave:
sskj,
najdi.si
|
dopant |
m, vir: I; povezave:
najdi.si
Primer:
Ta ugotovitev omogoča vnaprejšnjo določitev količine potrebnega dopanta za doseganje optimalnih dielektričnih lastnosti v območju visokih frekvenc.
|
| |