Nasprotniki prepovedi zatrjujejo, da je prepoved deželnega zakonodajalca neuravnotežena in vnaša v pravni red diskriminacijo, saj dosledno prepoveduje samo muslimanske simbole. Deželni prepovedi sta v nasprotju z odločbo nemškega sodišča, da morajo deželne prepovedi nošenja religioznih simbolov upoštevati načelo enakosti vseh veroizpovedi.
O vprašanju, ali so verski simboli, ki zgodovinsko in kulturno izvirajo iz krščanstva, danes še zmeraj zgolj verske narave ali pa so takšni simboli v današnji družbi pridobili širši kulturni in vrednostno-moralni značaj, je zvezno ustavno sodišče odločalo leta 1991 in 1995.