nova beseda iz Slovenije
se mi je spričo odzivov na moj | spis | očitno vsaj deloma izpolnila. | B |
PARMENID (ali o idejah, logični | spis) | Osebe: | B |
je najpoprej ostalo skrito, da | spis | ne vsebuje namere, ki jo omenjaš | B |
s samim seboj v nasprotju. Ta | spis | torej spodbija tiste, ki pravijo | B |
take želje po razpravljanju sem | spis | napisal, ko sem bil še mlad, in | B |
spoznati" (morebiti zato, ker je bil | spis | zapisan z veliki črkami, ki niso | B |
precejšnja, razlog pa naveden: | spis | je bil ukraden.Prav tako lahko | B |
30. 4. 1868 so v L. Z. objavili | spis, | ki je na začetku opominjal volivce | C |
uprave, v začetku leta 1918 pa | spis | Die Deutschen Österreichs und | C |
lahko rekli, da se ta izjemni | spis | bere kot hrbtna stran Spinozovega | C |
72, 84, 167, 168. Kettejev | spis | O lirični poeziji (Zadruga, 13 | C |
za pojem, ki ga želi tukajšnji | spis | ustoličiti kot slovstvena folklora | C |
neukih ljudi, pač pa je njegov | spis | o slovenskih glasovih dobro služil | C |
tekmeca ... (Ohranjen je celo | spis | o tem, kako naj bi na omenjenem | C |
Moje delo torej ni imeniten | spis, | s katerim naj bi osvojil trenutno | C |
(hvalilni oziroma "enkomični" | spis | na čast Hieronu v obliki dialoga | C |
Agesílaos). Slednje je hvalilni | spis, | ena od mnogih hvalnic leta 360 | C |
vplivala na »zgodovinski« Sveti | spis | Evhemera (4.‐3. stoletje); ta | C |
zgodovinopisje zato posnemati. ( | Spis | Aristotelovega učenca Teofrasta | C |
Evagoras »pravi« epideiktični | spis | ‐ gre za hvalilni govor na čast | C |
enotnosti. Njegov prvi politični | spis, | Panegirik (Panegyrikós ‐ | C |
Dejanja Aleksandra ter manjši | spis | o tretji sveti vojni (svete vojne | C |
nadnaravno. Timaj je napisal tudi | spis | o zmagovalcih na olimpijskih igrah | C |
Napisal je tudi sofistično obarvan | spis | z naslovom Iznajdbe, v katerem | C |
in različne vrste piščali, ter | spis | O stilu, kjer je npr. pisal | C |
stilističnih značilnostih. Ta | spis | kaže, da so ga stilistična vprašanja | C |
svojega časa v tridesetih knjigah, | spis | O dobrem in zlem v 24 knjigah | C |
dobrem in zlem v 24 knjigah, | spis | O čudežih od vsepovsod v 15 | C |
vrnitvi iz Hispanije je napisal tudi | spis | o "numantinski" vojni, ki jo je | C |
govornika,[299] napisal pa je tudi | spis | o državnih službah (Libri Magistratuum | C |
temeljno delo je bil zgodovinski | spis | Izvori (Origines) v sedmih | C |
moremo pa mimo opazke, da celoten | spis | ne ustreza povsem svojemu naslovu | C |
Cicerona, predvsem pa Lukijanov | spis | Kako pisati zgodovino.Rimski | C |
obliki. Moje delo torej ni imeniten | spis, | s katerim naj bi osvojil trenutno | C |
izvedel še kaj več, sem sestavil | spis | tudi na to temo.[390] Lukijan | C |
latinsko, o čemer priča ne le njegov | spis | O jezikovnem spodrsljaju pri | C |
vplivali prav ti pojavi, kaže njegov | spis | Lažni prerok Aleksander.Tedanje | C |
pojave pa osvetljuje tudi njegov | spis | Ljubitelj laži. Helenistični | C |
očitajo neizvirnost. Vendar je bil | spis | napisan ob Verovi partski vojni | C |
dobrino« kot priložnostni nagradni | spis; | izogiba se vsega, kar diši po | C |
Epiktetu; k delom iz tretje sodijo | spis | O lovu (Kynegetikós), kjer | C |
prikazuje v najugodnejši možni luči. | Spis | je očitno pripojil k drugi ali | C |
Proti Apionu.[513] Je apologetski | spis | v dveh knjigah in odgovor na antisemitske | C |
Dicta collectanea), jezikoslovni | spis | O analogiji[523] (v dveh knjigah | C |
umetelna. Primer slednje je Ciceronov | spis | o njegovem konzulatu leta 63 pr | C |
letih 54‐51) sicer ni zgodovinski | spis, | temveč eno izmed dveh Ciceronovih | C |
leto 75. Drugi Tacitov manjši | spis | z naslovom Agrikola (Agricola | C |
Domicijanove vladavine in njega osebno. | Spis, | ki je panegirik v čast tastu, | C |
dela (v osrednjem delu). Tacit | spis | izkoristi za kritiko časa, v katerem | C |
Domicijanom. Tretji Tacitov manjši | spis | poznamo pod naslovom Germanija | C |
za zgodovinski ali biografski | spis, | isti avtor lahko različno obravnava | C |
biografijo; zdi se, da se je biografski | spis | moral držati teh norm, da je bil | C |
diadokhé ali napol biografski | spis, | ki opisuje filozofe in njihove | C |
bratih Tiberiju in Gaju Grakhu. | Spis | se vedno začne z opisom junakovega | C |
njihovih del, so zagotovo Svetonijevi | spis | o Terenciju, Horaciju in Lukanu | C |
obravnavane, pa je še več, kajti isti | spis | včasih združuje po več življenjepisov | C |
dela manjkajo, deloma je ohranjen | spis | o dveh Valerijanih, v celoti pa | C |
življenjepisa, Tac. 18‐19). | Spis | kot celota (npr. o Avrelijanu | C |
si že davno tega zadal za cilj | spis, | posvečen zgolj Avrelijanu, katerega | C |
Gotom. Napisal je tudi hvalilni | spis | o Justinijanovih številnih gradnjah | C |
srečamo. Nenazadnje je šlo za javni | spis | in za uradno razmišljanje o zgodovini | C |
najodmevnejše delo je brez dvoma | spis | O božji državi (De civitate | C |
Ludvika XIV. Njemu je posvetil tudi | spis | Zavest o bogu in samem sebi | C |
(Vom historischen Plan). | Spis | je znan nenazadnje tudi zato, | C |
vsaj še znameniti Montesquieujev | spis | Duh zakonov (De l'esprit des | C |
sestre v Naumburgu in Weimarju. | Spis | O koristi in škodi zgodovine | C |
je daleč največ odmevov doživel | spis | Antično mesto, v katerem nekateri | C |
predavanja C. P. Bertelsa: »Dober | spis, | razvitje literarnega stila, ne | C |
duhovitega načina pisanja. Omenjeni | spis | je od začetka do konca prežet | C |
filozofski oziroma naravoslovni | spis | nazorno priča denimo Lukrecijeva | C |
podobnih spisov, med drugim tudi | spis | Helena ipd. Trojanska Helena | C |
vojaškim pohodom, napisal pa naj bi | spis | o smrti Hefajstiona in Aleksandra | C |
fantazijskega potopisa Sveti | spis | (Hierà anagraphé) o potovanju | C |
drugim sestavil pomemben filozofski | spis | Proti Galilejcem (Katà Galilaíon | C |
katerem polemizira s krščansko vero; | spis | je žal ohranjen le v odlomkih | C |
1801, New York 1993. [1147] | Spis | zaradi svoje duhovitosti zasluži | C |
dobro poznamo, ji je posvetil | spis | Temeljni zakoni človeške neumnosti | C |
iz latinsko charta 'papir, | spis' | iz grško khárts 'papirusov | C |
the Avant-Garde", neobjavljen | spis, | ki je bil napisan za dodiplomski | C |
me je napotila na te vire. Za | spis | Chrisa Burdna glej Chris Burden | C |
študentom filozofije za seminarski | spis, | ne da bi navedel avtorja. Najpogosteje | C |
je nastal na primer Ciceronov | spis | O določitvi snovi).O teh delih | C |
razprave je razdelil učitelj, prosti | spis | ni bil značilnost ne grškega ne | C |
Aristotelova Retorika in Ciceronov | spis | O govorniku.V renesansi so se | C |
in etiki, na pouk retorike pa | spis | ni imel večjega vpliva, dokler | C |
tisoč let največ brali prav ta | spis, | od pozne antike pa do renesanse | C |
topose, ki jih lahko vključimo. | Spis | je zanimivo opazovati z vidika | C |
to uporabi v dejanskem govoru. | Spis | O določitvi snovi se konča z zelo | C |
prizorišču, kamor je umeščen dialog, pa | spis | O govorniku dramatsko spominja | C |
razvidno iz dejstva, da je bil ta | spis | prva natisnjena knjiga v Italiji | C |
Georgij Trapezuntski. Ciceronov | spis | O določitvi snovi sta komentirala | C |
ga bomo v enajstem poglavju. | Spis | O vzvišenem je izrecno namenjen | C |
naletel po običajnem učnem načrtu na | spis | nekega Cicerona, čigar jezik skoraj | C |
Aristotelovo Retoriko, Demetrijev | spis | O slogu, retorična dela Dionizija | C |
latinska dela, kot sta Ciceronov | spis | O govorniku ter Kvintilijanova | C |
zanimanje, vendar je poznal Ciceronov | spis | O določitvi snovi, ki ga navaja | C |
je bil sploh popolnoma neznan. | Spis | O govorniku je še v naslednjih | C |
proti njemu napisal napadalen | spis | z naslovom Argumenti v retoriki | C |
prijatelju Isaacu Beeckmanu namenjeni | spis, | ne uživa slave filozofovih kasnejših | C |
razpravljajočih odstavkov - tudi ni | spis | s področja fizike ali naravoslovja | C |
(leva okolica beseda(e) desna okolica kratice avtorjev kratice naslovov (vse oznake) št. povedi)
◁ ◀ 1 101 201 301 401 501 601 701 801 901 ▶ ▷
Nova poizvedba Pripombe Na vrh strani
Strežnik Inštituta za slov. jezik Fr. Ramovša ZRC SAZU | Iskalnik: NEVA |